Száztíz éves süteményes könyvet jelentetett meg a Gyulai Évszázadok Alapítvány a Városbarátok támogatásával. A Sütemények könyve Gyulán 1906 című kötet a Gyula Anno című sorozat második kötete is egyben.
![303593_konyv-560x373.jpg](/media/thumbs/30/35/93/303593_konyv-560x373jpg-9fc58e55-3446426.jpg)
Megszületett a Gyula anno... elnevezésű lokálpatrióta értékeket felvonultató könyvsorozat — vezette be a kötettel kapcsolatos szerdai sajtótájékoztatót Durkó Károly, a Gyulai Évszázadok Alapítvány elnöke, a kis formátumú album szerkesztője. Mint elmondta, munkájuk során többször találkoztak olyan régi kiadványokkal, amelyek komoly értékeket képviselnek, de eredeti megjelenésüket követően nem adták ki újra.
— Fontosnak tartjuk, hogy ezeket a könyveket megőrizzük az utókor számára — ecsetelte. — Az első kötet, Székely Lajos „Gyula város leírása” már év elején megjelent, amit 120 év elteltével adott ki hű másolatban a Gyulai Városbarátok Köre. A második, most napvilágot látott kötet címe „Sütemények könyve Gyulán 1906”. Az eredeti könyvet a Redő testvérek adták ki Budapesten, minden bizonnyal Jámbor István helyi fűszerkereskedő megrendelésére. Sütési tanácsok mellett összesen 77 ismert és talán már elfeledett sütemény receptjét is elárulja a könyv szerzője, csak csokoládétortából öt, dió- és mogyorótortából négy-négy változatot is kipróbálhatnak a vállalkozó kedvű olvasók.
A 110 év után újra kiadott gyulai receptkönyv tartalmában és belső megjelenésében is hasonmás kiadás, Balla Tibor Péter „Csonti” eredeti példányának felhasználásával készült. A borító — a régi hangulatot megtartva — megújult a kor szellemének megfelelően.
Durkó Károly kitért arra, hogy az eredeti könyv kiadását finanszírozó Jámbor István életrajzát is sikerült összeállítani. A két világháború között ő volt a gyulai intézmények gyertyabeszerzője, egy személyben a megyei kórház fűszeráru-beszállítója is. Boltja a mai Árpád utca és a 48-as utca sarkán működött. A kutatómunkában Balogh Dorottya és Nagy Éva segített, a grafikai előkészítés Polyák Editet és Polyák Istvánt dicséri.
Az alapítvány elnöke kifejtette, a kötet valódi kordokumentum, de emellett tartalmaz sütési tanácsokat, míg a benne szereplő recepteket érdemes lehet a gyakorlatban is kipróbálni. Balla Tibor hangsúlyozta, az eredeti kiadvány nagymamája hagyatékából került elő.
— Örömmel fogadtam, hogy folytatjuk korábban megkezdett munkánkat, aminek eredményeként megjelenthet a könyv és az megmaradhat az utókor számára is.
Szalai György, a Gyulai Városbarátok Köre alelnöke elmondta, fontosnak tartja, hogy a korábban Gyula városában élő emberek tevékenységét megőrizzék, ezért is állt szervezetük a jó ügy mellé.
Ki volt Jámbor István?
Jámbor István kereskedő Jámbor József csizmadia és Hegyi Katalin gyermekeként született 1875. szeptember 22-én. Keresztszülei Dávid Mihály csizmadia és Hegyi Teréz voltak. A Városi Tanácshoz 1904. szeptember 1-jén iparengedélyért folyamodott, kérelmezte, hogy a Magyar utca 131. alatt (ma Árpád utca) vegyeskereskedést nyisson. Az engedélyt és az iparűzési igazolványt szeptember 17-én megkapta a főjegyzőtől. 1905-től Féhn István mellett ő árusította Gyulán a „dr. Aschenbrandt-féle” porokat. Egy évvel később finanszírozta a „Sütemények Könyve” című könyv megjelenését. A cég vezetését 1915-ben átadta feleségének, Gróh Máriának.
A két világháború között Jámbor István volt a gyulai intézmények gyertyabeszerzője, de versenypályáztatás után ő volt a megyei kórház fűszeráru-beszállítója is. Italmérési engedélyt kért és kapott 1928-ban. Tanoncai Szőke Mihály és Karácsony János voltak. Iparáról Árpád utca 1. szám alatti lakosként 1941. december 9-én mondott le.
Forrás: www.beol.hu